KURZUS: Vasúti közlekedés alapjai

MODUL: II. modul

10. lecke: A rendező-pályaudvari folyamatok

| 10.1. Rendező-pályaudvar fogalma, előfordulási helyek
A rendező-pályaudvar a vasút olyan speciális helyszíne, ahol jellegzetes technológia szerint az érkező tehervonatok szerelvényei itt szétrendezésre, majd tervek és utasítások alapján, más rendeltetési helyekre történő továbbítás céljából, új vonatok képzése révén, összeállításra kerülnek.
Az alábbi helyeken fordulhatnak elő rendező-pályaudvarok:
több vasútvonal találkozásánál nagyvárosokban, tartományi székhelyeken, régióközpontokban nagy ipari- és mezőgazdasági körzetek be- és kijáratánál átrakó körzetek területén rendszeres és nagy volumenű áruáramlatok keletkezési és megszűnési pontjainál
10.2. A rendező-pályaudvarok feladatai
vonatok fogadása és indítása szétrendezésre való előkészítés szétrendezés kocsigyűjtés (új induló vonatok részére) vontösszeállítás vonatindulásra való előkészítés továbbmenő vonatok kezelése helyi kiszolgálások lebonyolítása speciális feladatok ellátása (pl. mosás, fertőtlenítés)
10.3. Az előforduló vágánycsoportok, és az azokon végzendő feladatok
Fogadó vágánycsoport
Ide érkeznek a később szétrendezésre kerülő vonatok. Érkezés után a szerelvényt át kell vizsgálni műszaki szempontból. Meg kell nézni, hogy van-e olyan kocsi a szerelvényben, amely valamilyen gurítási, rendezési korlátozás alá esik. Átvételre kerülnek az áruk dokumentumai is. A szerelvény összeállítása alapján elkészül a rendezési terv, és előkészítik a kocsikat a szétrendezésre. Ahol szükséges a csavarkapcsokat meglazítják, a féktömlőket szétkapcsolják.
Gurítódomb (egyes rendező-pályaudvaroknál)
Azoknál a pályaudvaroknál, ahol a gravitáció segítségével történik a kocsik szétrendezése, az elegyet felhúzzák a kihúzóvágányra, majd a gurítódombon át tolják vissza az irányvágányokra. A dombon egy dolgozó a rendezési terv alapján a megfelelő kocsik között a csavarkapcsokat szétakasztja, így az elegyek a számukra megfelelő irányvágányra gurulnak le. A gurítódombon nagyon lényeges a megfelelő tolási sebességre figyelni. Egyrészt a guruló kocsik szétakasztása miatt, másrészt az egymás után guruló kocsik között annyi időnek kell eltelni, hogy köztük a kitérőket biztonságosan állítani lehessen. (10.1. ábra)
Gurítódomb, forrás: http://www.wikiwand.com/de/Schieneng%C3%BCterverkehr
10.1. ábra
Rendezővágányok/irányvágányok
A szétrendezett kocsik ezekre a vágányokra kerülnek. Egy vágányra az azonos irányba továbbítandó kocsikat gyűjtik. Miután minden kocsi megérkezett az irányvágányra, összetolják és összekapcsolják őket.
Indító vágánycsoport
Az összerendezett kocsik itt várják indulásukat a célállomásukra. A szerelvény mozdonya rájár a kocsikra, elvégzik a műszaki vizsgálatokat, valamint a fékpróbát. Elkészítik a szükséges papírmunkákat.
10.4. A rendező-pályaudvarok csoportosítása
E pályaudvarokat különleges kialakítású vágányzatok, sajátos vasúti berendezések, és különleges kiszolgáló létesítmények jellemzik. Két nagy csoportba sorolhatjuk őket:
sík rendezésre kialakított pályaudvarok gurítódombbal rendelkező pályaudvarok
A gurítódombos pályaudvarok a rendelkezésre álló helytől függően a vágánycsoportok elrendezése alapján három további típusra bonthatók:
Folytatólagos elrendezésű (10.2. ábra)
Folytatólagos elrendezésű rendező-pályaudvar, forrás: Arató Károly
10.2. ábra
Párhuzamos elrendezésű (10.3. ábra)
Párhuzamos elrendezésű rendező-pályaudvar, forrás: Arató Károly
10.3. ábra
Vegyes elrendezésű (10.4. ábra)
Vegyes elrendezésű rendező-pályaudvar, forrás: Arató Károly
10.4. ábra
10.5. A rendezési műveleteknél előforduló tolatócsapat tagjai
tolatásvezető (kék sisak) kocsirendező (sárga sisak) kocsivizsgáló (fehér sisak)
A tényleges tolatási munkálatoknál a tolatásvezető és a kocsirendező vesz részt. Kettejük közül a tolatásvezető végezhet egymaga is munkát, viszont a kocsirendező csak tolatásvezetővel közösen. A kocsivizsgáló a tolatási műveletekben nem vesz részt, az ő feladata a műszaki kocsivizsgálatok, valamint a fékpróbák elvégzése.
10.6. Különleges vágánykapcsolatok a rendező-pályaudvaroknál
Egyalfás líra
Az egyalfás líra anyavágányának hajlása megegyezik a fővágányban fekvő első kitérő hajlásával. Az anyavágányban lévő kitérők hajlása azonos, de térítési irányuk ellentétes az első kitérőével. (10.5. ábra)
Egyalfás líra, zöld színnel az anyavágány, forrás: Döbrentei Balázs
10.5. ábra
Kétalfás líra
Az anyavágány hajlásának további növelésével a fővágánytól távolabbra lévő vágányok hosszának rövidülése csökken. A kétalfás líra második kitérőjének hajlása és terelési iránya megegyezik a fővágányban lévő első kitérővel. Minden további kitérő már ellentétes irányban terel. (10.6. ábra)
Kétalfás líra, zölddel az anyavágány, forrás: Döbrentei Balázs
10.6. ábra
Nyalábos líra
Gurítódombos rendező-pályaudvarok irányvágányainál szokták elsősorban ezt a kialakítást használni. Nagy előnye, hogy az irányvágányok hossza így közel azonos lesz. Ennél a vágánykapcsolatnál nincsen anyavágány. (10.7. ábra)
Nyalábos líra, forrás: Döbrentei Balázs
10.7. ábra
10.7. Rendezést befolyásoló tényezők
A rendezési feladatok során az alábbi tényezőkre kell figyelni:
kocsik sebessége kocsik elegytömege kocsik hossza gyorsulás foglalt vágányszakasz hossza az elválasztó váltó(k) átállításához szükséges időköz az önállóan guruló kocsik, illetve kocsi csoportok utolérésének elkerülése az elosztókörzetben két szomszédos vágányra futó kocsi horzsolásának elkerülése az irányvágányon guruló kocsik 1,5 m/s-nál nagyobb sebességgel nem ütközhetnek
10.8. Különleges berendezések
A gurítódombos pályaudvaroknál nagyon fontos, hogy ismert legyen a guruló kocsi tömege. Azért lényeges ez, mert a sebességéből és tömegéből tudják meghatározni, hogy milyen mértékben kell megfékezni a járművet, hogy az optimális sebességgel érkezzen az irányvágányokra. A kocsi mérését úgynevezett vágányhíd mérleggel végzik, amelyet a gurító domb után helyeznek el közvetlenül. A kocsikat mozgásuk közben képes mérni, így a tolatást nem hátráltatja. (10.8. ábra)
Beépített vágányhídmérlegen guruló teherkocsi, forrás: Döbrentei Balázs
10.8. ábra
A guruló kocsik sebességének méréséhez radart szoktak használni. Ez azért fontos, mert az ismert sebesség és elegytömeg alapján lehet pontosan megfékezni különféle fékberendezésekkel a guruló kocsikat, így optimális sebességgel fognak érkezni az irányvágányokra. (10.9. ábra)
Sebességmérő radar, forrás: https://de.wikipedia.org/wiki/Rangierbahnhof
10.9. ábra
A guruló kocsik sebességszabályozására használt eszközök:
saru fékgerenda Dowty ASEA spirál kocsitovábbító berendezés
A vasúti kocsik fékezéséhez használt legrégebbi eszköz a féksaru. A fékező kézzel helyezi le a sarut a sínfejre, melyre a kocsi rágurul. A saru beszorul a kerék alá, így halad a kocsi tovább. A fellépő súrlódás a kocsit lassítani fogja. E fékezési technológia nagyfokú tapasztalatot igényelt a fékezőktől, ugyanis szemmértékkel kellett megállapítaniuk, hogy a vágány melyik részén kell lehelyezni a sarut ahhoz, hogy a kocsit kellően megfékezzék. Ha túl korán tették le, akkor a kocsi túl hamar állt meg a másik kocsihoz képest, ha túl későn helyezték le, akkor nagy sebességgel koccantak egymáshoz, ami az áru és a kocsik sérüléséhez is vezethet. Utóbbi esetet hívják kíméletlen tolatásnak. Azokra a vágányszakaszokra, ahol a sarut csak lassításra használták, nem megállításra, úgynevezett sarukidobót telepítettek. E szerkezet szépen oldalra kivezette a kerék alá szorult sarut, a kocsi pedig innentől további fékezés nélkül gurulhatott tovább. (10.10. ábra)
Féksaru, mögötte a sarukivezetővel, forrás: Döbrentei Balázs
10.10. ábra
A fékgerendát a gurítódomb és az irányvágányok közé szokták telepíteni. Ez az elsődleges megfékező szerkezet. Működési elvét tekintve a guruló kocsi kerékpárjának két oldalához szorul hozzá, így a súrlódás megnő, és a kocsi lelassul. A nyomás erősségétől, és az idejétől függően lehet különböző mértékben lassítani a kocsit. (10.11. ábra)
Fékgerenda, forrás: Döbrentei Balázs
10.11. ábra
A Dowty fékek az irányvágányok szélén találhatók. Minden keresztalj között egy darab, a sínszálak belső oldalán. A dugattyúkban olaj található, mely összepréselődik, amikor a kocsi kerekének nyomkarimája lenyomja azt. Az összepréselt olaj miatt a dugattyú egyre nehezebben megy lefelé, így a rajta áthaladó kocsi is fékeződik. Miután a kerék áthaladt rajta, a dugattyú visszaáll alapállapotába. (10.12. ábra)
Dowty fékek, forrás: www.iho.hu
10.12. ábra
A fékező berendezések egyik másik fajtája az ASEA spirál. A Dowty fékekhez hasonlóan az irányvágányokon használják őket. Szintén a sínszálak belső oldalán helyezkednek el. Az érkező kocsi kerekének nyomkarimája elkezdi forgatni, közben a súrlódásnak köszönhetően lassulni fog. A berendezésre amennyiben nincsen szükség, akkor lehajtott helyzetbe kerül, így a nyomkarimát nem érinti. (10.13. ábra)
ASEA spirálfékek, forrás: www.iho.hu
10.13. ábra
Az irányvágányokon a kocsik gyakran egymástól távol állnak meg, így nem lehetséges az összeakasztásuk. Annak érdekében, hogy az összetolásukhoz ne kelljen egy mozdonyt fenntartani, úgynevezett kocsitovábbító berendezést szoktak telepíteni minden egyes irányvágányra. Ez az eszköz a két sínszál között tud előre-hátra mozogni drótkötél segítségével, és képes a kocsikat egymásnak tolni. Mindkét végén 2-2 karja van, amelyekkel az iránytól függően kinyitva tudja a kocsi kerekét tolni. (10.14. ábra)
Kocsitovábbító berendezés, forrás: Döbrentei Balázs
10.14. ábra
Forrásjegyzék
Vasúti rendszertechnika órai előadás ppt
Arató Károly: Vasúti rendszertechnikai alapismeretek
Arató Károly: Vasúti szállítás és infrastruktúra I.