KURZUS: Vasúti közlekedés alapjai

MODUL: I modul

5. lecke: Jelzési rendszerek

| 5.1. Jelzőkről általában
A vasúton a jelzések adása történhet helyhez kötött, vagy hordozható jelzőeszközökkel. E fejezet az előbbiek egy részét ismerteti az olvasóval. A legmodernebb technikai és informatikai eszközökkel felszerelt infrastruktúrákon már elhagyhatók ezek is. E modern technológiával a hatodik fejezet fog részletesebben foglalkozni. Hazánk vasúthálózatán többnyire a hagyományos helyhez kötött jelzőkkel történik a forgalomirányítás. A jelzőket több szempont szerint is tudjuk csoportosítani:
5.2. Jelzők csoportosítása
5.2.1. Csoportosítás szerkezetük szerint
alakjelzők fényjelzők
Az alakjelző a vonatforgalmat, vagy tolatási mozgást szabályozó, a vasúti pálya mellett elhelyezett, helyhez kötött jelző, amely a jelzést a jelzést adó szerkezet (lehet tárcsa, vagy kar) megfelelő helyzetével, illetve esetleg kiegészítő jelzőfénnyel, fényekkel fejezi ki napszaktól függően. Az alakjelzők a jelzési képek számától függően lehetnek kétfogalmúak, vagy három fogalmúak.
A fényjelző olyan helyhez kötött jelző, amely a jelzéseket napszaktól függetlenül jelzőfénnyel adja.
A fények száma alapján lehetnek:
két fényűek három fényűek négyfényűek + egyéb kiegészítő fények egyes esetekben
Abban az esetben, ha a jelző jelzésének észlelését valamilyen tárgy, növény takarja, a jelzőfejet oldalirányban csúsztatják el. Kétvágányú pályák esetén úgynevezett ikerfejes jelzőkkel is találkozhatunk, ami annyit jelent, hogy egy oszlopon mind a két irányban található jelzőfej. (5.1. ábra)
Fényjelzők típusai, forrás: F.1. sz. Jelzési Utasítás
5.1. ábra
5.2.2. Csoportosítás működésük szerint
önműködő jelzők félig önműködő jelzők nem önműködő jelző
Az önműködő jelzőkön a jelzések üzemszerűen, emberei beavatkozás nélkül, a közlekedő vonat hatására változnak meg.
A félig önműködő jelzőket a jelzők kezelésével megbízott (a jelzőt kezelő) dolgozó állítja továbbhaladást engedélyező állásba. A "Megállj!" jelzés azonban a közlekedő vonat jelző mellett történő elhaladására jelenik meg automatikusan.
A nem önműködő jelzőket a jelző kezelésével megbízott (a jelzőt kezelő) dolgozó állítja továbbhaladást engedélyező és továbbhaladást megtiltó állásba is.
5.2.3. Csoportosítás biztosítottságuk szerint
nem biztosított biztosított
Biztosított jelzőről akkor beszélünk, ha a továbbhaladást engedélyező jelzés csak meghatározott feltételek teljesülése esetén adható ki rajta. Ilyen például, ha a jelzőn csak akkor lehet továbbhaladást engedő jelzést kivezérelni, ha a biztosítóberendezés ellenőrzése alapján a kitérők a beállított vágánynak megfelelő állásban vannak.
Minden olyan jelzőt, aminél a továbbhaladást engedélyező jelzés feltételek nélkül kiadható, nem biztosított jelzőknek hívunk.
5.2.4. Csoportosítás forgalmi szempontból
főjelzők előjelzők tolatási mozgást szabályozó jelzők egyéb jelzők
A különféle jelzőket árbocuk színezésével különböztetjük meg. Biztosított jelzők esetén:
főjelzők: vörös-fehér-vörös önműködő térközjelzők (speciális főjelző, nincsen nem biztosított belőle): fehér előjelzők, ismétlőjelzők: sárga-fehér-sárga tolatásjelző: kék-fehér-kék
A nem biztosított jelzők árbocán a színes szakasz egy fehér csíkkal van megszakítva. (5.2. ábra)
Jelzőárbocok, forrás: F.1. sz. Jelzési Utasítás
5.2. ábra
Főjelzők
A főjelzők feladata, hogy megtiltsák, vagy megengedjék a vonatok továbbhaladását. Megállj! jelzés esetén alapesetben tilos a jelző mellett elhaladni! A főjelzők továbbhaladást engedélyező jelzéseikkel általában jelzik a továbbhaladás sebességét is. A főjelzők jelzései a tolatási mozgásokra nem érvényesek. Kivételt képeznek ez alól azok a speciális főjelzők (úgynevezett tolatásjelzővel egyesített fény főjelzők), melyek tolatásjelzési funkciókat is tartalmaznak. A főjelzők előfordulhatnak alakjelzős és fényjelzős kivitelben. Fényjelzők esetén találkozhatunk kettő, három, vagy négy optikás kivitellel is a helyszíni adottságoktól függően. A biztosított két optikásak csak vörös és zöld, míg a kettőnél több optikásak egy, illetve két sárga fényt is tartalmaznak. A főlap alatt előfordulhat még egy külön optika, mely a hívójelzés szerepét tölti be egy fehér villogó fény segítségével.
Az előfordulás helye alapján megkülönböztetünk:
bejárati jelzőt kijárati jelzőt fedező jelzőt
A bejárati jelző a vonatoknak a szolgálati helyekre történő behaladását engedélyező, vagy megtiltó főjelző. Az abc betűivel jelölik az árbocon. (5.3. ábra)
A jelölésű bejárati jelző, forrás: http://hmsoft.x3.hu/
5.3. ábra
A kijárati jelző a vonatoknak a biztosított szolgálati helyekről történő kihaladását engedélyező, vagy megtiltó főjelző. Jelölése tartalmazza, hogy az állomási vágány kezdőponti, vagy végponti végén van-e (szelvényszámozás alapján), illetve, hogy hányadik vágányon. Például V2: az állomás második vágányának végponti kijárati jelzője, vagy K1 az állomás első vágányának kezdőponti kijárati jelzője. (5.4. ábra)
Kezdőponti kijárati jelzők, forrás: Arnold Balázs, www.iho.hu
5.4. ábra
A fedező jelző a fedezendő helyek (pontok) előtt felállított jelző, melynek jelzése megengedi, vagy megtiltja a továbbhaladást. Leggyakrabban biztosított vasúti átjárók előtt találkozhatunk fedező jelzőkkel, melyek kapcsolatban vannak a vasúti átjáró védelmi berendezéseivel. Csak abban az esetben ad továbbhaladást engedélyező jelzést az érkező vonatnak, amennyiben a fénysorompó, vagy félsorompóval kiegészített fénysorompó megfelelően működik. A főlap alatt külön hívójelzés található minden esetben, amely a meghibásodott átjáró esetén 15 km/h sebességgel engedi a vonatok közlekedését. A fedező jelzőket az árbocon jelölik a fedezendő átjáróval megegyező jelöléssel (például AS558 - az 558. szelvényben található nyíltvonali átjáró fedező jelzője). (5.5. ábra)
Fedező jelző, forrás: Kebelei György, www.vasutallomasok.hu
5.5. ábra
Önműködő térközjelző
Olyan speciális főjelző, amely mellett Megállj! jelzés esetén bizonyos feltételek teljesülése után akár megállás nélkül is el lehet haladni. Többségében három optikásak, egy zöld, egy vörös és egy sárga fényük van. Kétvágányú pálya esetén ikerfejes kivitelűek. Az adott vágányra beállított menetiránnyal szembe néző jelzők mindig sötétek. Jelölésük az a kerek szelvényszám a jelzőárbocon, ahol a térközjelző található. (5.6. ábra)
Önműködő térközjelzők, forrás: https://hovamegyavonat.blog.hu
5.6. ábra
Előjelzők
A főjelzők jelzésére általában előjelzést kell adni. Az előjelző jelzése azt jelzi, hogy milyen jelzés várható a következő főjelzőn. Lehet alakjelzős, vagy fényjelzős kivitelben is. Az egyszerűbb kivitelű jelzők sebességre nem adnak előjelzést, csak annyit tájékoztatnak, hogy Megállj!, vagy továbbhaladást engedélyező jelzés várható. A három fogalmú alak előjelzők és a fényjelzők már a várható engedélyezett sebességre is előjelzést tudnak adni. A fényjelzők többnyire kétoptikás, egy zöld és egy sárga fényük van. Az előjelzés adható a főjelző előtt lévő külön előjelzővel, vagy pedig fényjelzőkkel felszerelt pályákon a főjelzőt megelőző másik biztosított főjelzővel. Árboc jelölése "Ej" és elé a főjelző jelölése, melyre előjelzést ad. Például: "AEj" egy A jelölésű bejárati jelzőre történő előjelzés esetén. (5.7. ábra)
Előjelző, forrás: Arnold Balázs, www.iho.hu
5.7. ábra
Ismétlőjelzők
Tulajdonképpen az ismétlőjelzők is egyfajta előjelző szerepet töltenek be. Ott alkalmazzák őket, ahol a szabadba látás korlátozott, tehát a főjelzők jelzésképe bármilyen akadály miatt nem látható az előírt távolságból. Mindössze annyi információt közölnek, hogy a főjelzőn továbbhaladást engedélyező jelzés, vagy Megállj! van-e. Előfordulhat a főjelző és az előjelzője között, vagy két főjelző között is akár. E fényjelzők 4 optikásak, két fehér, egy sárga és egy zöld fényük van. Egyedül Vinye megállóhelynél található az országban egy darab 3 optikás kivitel. Az ismétlőjelző árboca akárcsak az előjelzőnek, ennek is sárga-fehér-sárga, jelölése tartalmazza a mögötte lévő főjelző jelölését, és az "Ism" betűket (például "K2 Ism" - a 2 második vágány kezdőpontjánál lévő kijárati jelzőnek az ismétlőjelzője). (5.8. ábra)
Ismétlőjelzők sora egy ívben, a háttérben láthatók a főjelzők is, forrás: forum.index.hu
5.8. ábra
Tolatásjelzők
A tolatásjelzők a tolatási mozgásokat szabályozzák. A nem biztosított tolatásjelzők esetén a tolatási mozgás nem lezárt vágányúton történik. A tolatásjelzők lehetnek alakjelzők, fényjelzők, és úgynevezett törpe jelzők is, melyek ugyancsak a fényjelzők csoportjába tartoznak. Utóbbiak csak két optikásak lehetnek egy fehér és egy kék színű fénnyel. A nem biztosított tolatásjelzőket "T" betűvel és folytatólagos arab számmal kell megjelölni, a kezdő- és végponti oldalnak megfelelően. Kezdőponton páros, végponton páratlan számokkal. Biztosított tolatásjelzőket azzal a váltószámmal és a váltóhoz viszonyított helyzetét jelölő "E", J" vagy "B" betűvel kell jelölni, amely váltó mellett állnak. Az "E" betű a váltó csúcsa előtt, a "J" betű a váltó jobbra terelő vágánya, a "B" a váltó balra terelő vágánya mellett való elhelyezkedésre utal. (5.9. ábra)
Nem biztosított tolatásjelző, forrás: Takács Bence, www.benbe.hu
5.9. ábra
5.3. Lassan bejárandó pályarészek jelölése
Lassan bejárandó pályarésznek nevezzük a vágány azon szakaszát, amelyen a menetrendi segédkönyvben meghatározott pályasebességnél kisebb sebességgel szabad közlekedni. Ennek oka lehet bármilyen pályahiba, vagy akár olyan szűk ív, melyen a megengedett pályasebességgel már nem lehetne közlekedni.
A lassan bejárandó pályarészek, vágányok esetén három féle táblával találkozunk:
lassúmenet előjelző lassúmenet eleje jelző lassúmenet vége jelző
A lassúmenet előjelzővel jelezhető a pályasebességen belül bármely egész tízes számértékű sebesség. Az előjelzőn és a lassúmenet eleje jelzőn a sebességérték tizedértéke szerepel. (5.10. ábra) A keskeny nyomtávolságú vonalakon jelezhető a 15 km/h (15), illetve a 25 km/h (25) is. Kivételes engedélyezéssel jelezhető az 5 km/h-ás (05) sebességkorlátozás is.
Lassúmenet előjelző, lassúmenet eleje jelző, lassúmenet vége jelző, forrás: F.1. sz. Jelzési Utasítás
5.10. ábra
Forrásjegyzék
Arató Károly: Vasúti rendszertechnikai alapismeretek
F.1. sz. Jelzési Utasítás
http://users.atw.hu/gochenger/ismertetok/valtok_jelzok_jelolese.htm (2018.09.10.)