KURZUS: Vasúti közlekedés alapjai

MODUL: I modul

1. lecke: A vasúti közlekedésről általában

| A lecke célja: megismertetni a vasúti közlekedés közlekedési rendszerben elfoglalt helyét és azt a szabályozási környezetet, amely a vasúti közlekedés biztonságos, színvonalas lebonyolítását teszi lehetővé.
Követelmény: Elsajátítani rendszerszinten a vasúti közlekedéssel kapcsolatos általános ismeretanyagot.
Becsült időszükséglet: A lecke eredményes feldolgozása kb. 1 óra időtartamot igényel.
Kulcsfogalmak: közlekedési rendszer, kötöttpályás közlekedési módok, vasúti liberalizáció, light rail, vasúti csomagok, fenntartható mobilitás, nyílt vonal, állomások, vonattalálkozás, vágányok, közlekedéspolitika
1.1. A kötöttpályás közlekedés jellemzői
A közlekedés olyan szolgáltatás jellegű tevékenység, amely személyek, áruk helyváltoztatását teszi lehetővé. Ahhoz, hogy ez a helyváltoztató tevékenység létrejöhessen, szükséges megfelelő infrastruktúrát és intézményrendszert biztosítani. A közlekedési rendszerek alatt a közlekedési hálózatokat valamint a hálózathoz köthető létesítményeket értjük. Az utak (hálózatok) természete szerint a közlekedési rendszerek alágazatokra bonthatók. A vasúti közlekedés kötöttpályás közlekedés, egyaránt alkalmas személy- és áruszállításra. A vasúti közlekedési rendszer részei:
a pálya és tartozékai az üzemi és utasforgalmi létesítmények járművek (vonó és vontatott, motorkocsik)
A vasúti pályahálózaton kisebb-nagyobb jelentőségű forgalmi pontok találhatók. A hálózat üzemében, illetve a forgalomban betöltött szerepük alapján beszélhetünk primer illetve szekunder forgalmi pontokról. A pályák találkozási pontjai a csomópontok. A hálózat elrendezése, a történelem által meghatározott kialakulása nagyban meghatározza a forgalom eloszlását a hálózaton. A vasúti közlekedés előnyeit hátrányait tartalmazza az 1.1. táblázat.
A vasúti közlekedés előnyei és hátránya
Előnyök | Hátrányok
jelentős utasforgalom lebonyolíthatósága belföldi távolsági és nemzetközi forgalomban nagytömegű áruszállítás - főleg tömegáru - nagy távolságban környezetbarát üzem háztól házig történő fuvarozás lehetősége iparvágányos forgalomban magas fokú biztonság jelentős szerep a kombinált fuvarozásban | a szolgáltatási színvonal folyamatos növelése igen jelentős beruházásokkal jár együtt a vasút versenyképessége bizonyos területeken korlátozott iparvágányok hiánya (feladási és rendeltetési hely) esetén fel,- és elfuvarozás szükséges a hálózat műszaki állapota és alkalmazott technológiák nem egységesek
1.1. táblázat
A vasúti közlekedési módok 4 fő változata különíthető el markánsan, úgymint:
nagyvasúti közlekedés városi vasutak különleges vasutak mágnesvasúti közlekedés.
A nagyvasúti közlekedés a klasszikus vasúti közlekedést jelöli, beleértve a pálya,- és a járműkialakításokat. Ha a nagyvasúti közlekedésről beszélünk, akkor el kell egymástól határolni a távolsági,- és az elővárosi közlekedést. Az elővárosi közlekedés az agglomeráció központja és az agglomerációs települések között teremt kapcsolatot. Egy külön sajátosság, hogy az elővárosi közlekedés lebonyolódhat a nagyvasúti pályán vagy ettől teljesen független pályahálózaton. Különbség van a kétféle közlekedési mód között abban is, hogy a járművek kialakítása eltérő. Például távolsági forgalomban elsődleges a kényelem, elővárosi forgalomban inkább a gyors utas cserét biztosító járművek kialakítása a főbb szempont. Az előbbi gondolatmenethez kapcsolódva megjegyzendő, hogy a városi vasutak is lebonyolíthatnak elővárosi forgalmat (1.1.,1.2. ábrák)
Távolsági forgalomban használt személykocsi, forrás: Döbrentei Balázs
1.1. ábra
Korszerű elővárosi szerelvény, forrás: Döbrentei Balázs
1.2. ábra
A városi vasutak több megjelenési formája ismeretes. A villamos vagy közúti vasút általában a város határain belül üzemel, a pálya és a járművek kialakítása alkalmazkodik a közúti szabványokhoz. Sűrű megállókiosztás, sűrű követési idő jellemzi. A pálya lehet a közút része is. A városi gyorsvasút fő jellemzője, hogy a közúttól teljesen elkülönített pályán halad, a megállókban magas peronok vannak. Az üzemben a nagyvasútihoz hasonló biztosítóberendezéseket alkalmaznak, esetenként járművezető nélküli üzemmel. A pálya, - amely inkább a nagyvasúti kialakításhoz hasonlítható - haladhat a földfelszín alatt is. A közúti gyorsvasút fogalmát úgy lehetne meghatározni, hogy olyan közlekedési mód amely jellemzőit tekintve átmenet a közúti vasút és a városi gyorsvasút között. Az angol elnevezés is ezt próbálja érzékeltetni: "Light Railway Transit"(LRT). Ilyen megoldásnak tekinthető az úgynevezett TramTrain közlekedés is. A jegyzet írásának idején épül Magyarországon az első ilyen alkalmazás Szeged - Hódmezővásárhely között. A járművek egyaránt használják a városok közúti vasúti,- valamint a nagyvasút pályáját. Egy hamarosan megépülő light rail megoldás lesz a jeruzsálemi könnyű metró. Az épülő vonal egy villamosnál nagyobb kapacitású, ritkább megálló kiosztású, de a metrónál sokkal forgalomérzékenyebb lesz, mivel a járművek olyan pályán haladnak ahol szintbeni keresztezések is lesznek a pálya elzártsága ellenére. Az elővárosi gyorsvasutak a városi vasutak közé sorolhatók. Jellemzőjük, hogy a város és az agglomeráció települései között teremtenek kapcsolatot és pályájuk teljes egészében elkülönül a nagyvasútitól. A különleges városi vasutak jellemzője, hogy eltérnek a többi városi vasúttól, üzemükben, a pálya vagy a jármű kialakítások tekintetében. Példaként lehetne megemlíteni a függővasutakat vagy a gumikerekes vasutakat.
A különleges vasutak kialakításukat és üzemüket tekintve részben vagy teljes egészében eltérhetnek a nagyvasúttól. A fogaskerekű vasutak esetében például a vonóerő átadása egy a két sínszál közé elhelyezett fogasléc és a jármű fogaskereke segítségével történik. A siklóvasutak (1.3. ábra) esetén a vonóerő átadója egy sodronykötél. A fogaskerekű és siklóvasutak valamint a nagyvasút között vannak hasonlóságok a pálya,- és járműkialakításokat illetően. A kötélpályák (1.4. ábra) esetében a kifeszített sodronykötél a pálya és a vonóerő átadója. A járművek súlypontja a pálya alatt van. A mágnes vasutak esetében a járművek mozgatása mágneses mező segítségével történik.
Siklóvasút, forrás: Döbrentei Balázs
1.3. ábra
Személyszállító kötélpálya, forrás: Döbrentei Balázs
1.4. ábra
1.2. A vasúti közlekedéspolitika
A közlekedéspolitika első rangú célja a személyek, gazdasági közösségek igényeit kielégítő korszerű, biztonságos és környezetbarát közlekedés megteremtése. A közlekedéspolitika megvalósulása ugyanakkor az ország tartós gazdasági növekedésének az egyik záloga is lehet abban az értelemben, hogy a működő tőke beáramlását a közlekedés által nyújtott jobb elérhetőségek is ösztönzik. A közlekedéspolitika nagyban befolyásolja az életminőséget is, hiszen nem lényegtelen szempont egyes életfunkciók (pld. munka, oktatás, szórakozás) térben és időben történő összekapcsolása. Ez pedig a közlekedési hálózatok fejlesztésével és a nyújtott szolgáltatások folyamatos javításával érhető el. A közlekedéspolitikának figyelembe kell venni a fenntartható mobilitást is, ennek érdekében egyensúlyt kell teremteni
az egészségvédelem, a környezetvédelem és a területhasznosítás között a közlekedés fejlesztése, a fenntartási és üzemeltetési tevékenység, valamint a rendelkezésre álló források ezen területek közötti megosztása között.
A magyar közlekedéspolitika célja, hogy biztosítsa
az ország versenyképességének növeléséhez szükséges közlekedési hálózat létrehozását gyorsforgalmi úthálózat kiépítését, amely biztosítja az adott és más térségek kedvező elérhetőségét az európai normáknak megfelelő vasúti törzshálózat kiépítését.
A nagy forgalmú vasútvonalak fejlesztése abból a szempontból is fontos, hogy az országon áthaladó tranzitforgalom számára vonzóak legyenek a műszaki paraméterek, a hálózat gazdaságos működtetése szempontjából fontos. A törzshálózati fejlesztések az eredeti kiépítési elérését jelentik, az egységes európai hálózat részét képező vonalakon a 140-160 km/h közlekedési sebesség elérését. A pályák tulajdonjogát illetően a vasúti törzshálózat továbbra is állami tulajdonban marad, a mellékvonalak hosszútávon a régiók tulajdonába, önkormányzati és/vagy társasági tulajdonba kerülhetnek. Ez a mintegy 2-3000 kilométernyi hálózat lehet a térségi hálózat része. Ezen a hálózaton elsősorban helyi szállítási igények bonyolódnak le, több esetben a biztonságot nem csökkentő egyszerűsített technológiák alkalmazásával. A koncepció a térségi vasutak esetében számol azzal a lehetőséggel, hogy nem történik meg a pálya és a kereskedő vasút szétválasztása.
Egy jelentős mérföldkő volt a vasúti liberalizáció, ami nagyon leegyszerűsítve a vasúti piacok megnyitását valamint a pályavasút és a vasútvállalatok elkülönítését jelentette. A vasúti liberalizáció célja, hogy a vasút a közúttal szemben versenyképes alternatívát jelentsen. A közlekedési szektorban a választási lehetőségek növekszenek, a szolgáltatási színvonal nőhet, az árak csökkenhetnek. A piacnyitás 2001-ben kezdődött és belföldi személyszállítás kivételével megtörtént a piacnyitás. A vasúti árufuvarozás 2007 óta, a nemzetközi személyszállítás 2010 óta nyitott a piac előtt. A jogalkotás a piacnyitási folyamatot az úgy nevezett vasúti csomagokban szabályozta, amelyek céljai
a vasúti piac megnyitása a verseny előtt az egyes tagállamok vasúti rendszerei interoperabilitásának megteremtése az egységes európai vasúti térség kialakításához szükséges keretfeltételek megteremtése belföldi személyszállítási piac fokozatos liberalizációjának elősegítése.
Az EU liberalizációs szabályozásával összhangban a vasúti közlekedésről szóló, módosított 2015.évi CIII. törvény a mértékadó. A törvény hatálya kiterjed "a Magyar Köztársaság területén található vasúti rendszerekre, a belföldi vasúti közlekedésre és a belföldön végzett vasúti közlekedési tevékenységre, valamint az azzal összefüggő jogokra és kötelezettségekre, továbbá a Magyar Köztársaság területén folytatott vasúti közlekedést irányító, működtető, illetve az abban résztvevő természetes személyekre és szervezetekre. Továbbá a törvény hatálya kiterjed az országhatárokon átnyúló kölcsönös átjárhatósághoz kapcsolódó szolgáltatásokra és az ilyen szolgáltatást végző vasúti munkavállalókra."
Hazánkban 2004-ben kezdődött meg a vasúti áruszállítási piac megnyitása. A szállításban a monopol jelleg megszűnt, új vasútvállalatok jelentek meg a piacon. Az áruszállítási piac megnyitása a magyar vasút életében is jelenős szerkezeti változásokat indított el, a vasútvállalatokkal kommunikálni kellett, szükségszerűvé vált új informatikai rendszerek kifejlesztése. Az áruszállítási piacon jelenlévő vasútvállalatok közül ma már többen saját vonó, vontatott járművekkel, személyzettel rendelkeznek.
Magyarországon jelen idő szerint törvényi rendelkezés értelmében a belföldi vasúti és autóbuszos személyszállítási közszolgáltatások ellátása kizárólag közszolgáltatási szerződés keretében történik. A 2023. december 31-ig érvényes közszolgáltatási szerződések értelmében a helyközi vasúti személyszállítási közszolgáltatást a MÁV START Zrt. és a GYSEV Zrt. látja el. Más piaci szereplő nincs.
1.3. Fogalmi megalapozások
Ebben a fejezetben néhány, olyan kifejezések definiálása történik, amelyek gyakran előfordulnak az anyagban részletesebb magyarázat nélkül.
deltavágány Elágazó vagy csatlakozó állomásból kiágazó, rendszerint a nyílt vonalon két vasútvonalat összekötő vágány, amelyen az elágazó vagy csatlakozó állomás felé haladó vonat rátérve a vágányra az elágazó vagy csatlakozó állomástól távolodva folytathatja menetét (1.5. ábra).
Deltavágány, forrás: MÁV Zrt.
1.5. ábra
pályaelágazás Nyílt vonali szolgálati hely, ahol más vasútvonal, deltavágány vagy iparvágány ágazik ki.
megállóhely Személyforgalomra berendezett általában nyíltvonali szolgálati hely, ahol a nyílt pálya vágányán kívül más vágány nincs.
rakodóhely Áruforgalomra berendezett nyíltvonali szolgálati hely, ahol a nyílt pálya vágányán kívül egy agy több mellékvágány is van.
pályaszinti vágánykeresztezés Nyíltvonali szolgálati hely, ahol két vasútvonal pályaszintben metszi egymást.
nyílt pálya Két szomszédos állomás területe közötti pályarész.
forgalmi kitérő Csak vonattalálkozásra berendezett szolgálati hely, ahol az állomásokra vonatkozó rendelkezések érvényesek. Egy vágányú pályákon a vonali átbocsátóképesség növelésének az érdekében alkalmazzák. Két vágányú illetve párhuzamos egy vágányú pályák esetén váltókapcsolat biztosít összeköttetést a két vágány között, ahol vonatfogadó,- illetve vonatindító vágányok nincsenek. Forgalomszabályozási szempontból a pályaelágazásokra vonatkozó előírások érvényesek.
vágányfonódás Olyan szolgálati hely, ahol két vágány tengelye a szabványosnál kisebb távolságra van egymástól (1.6. ábra).
Vágányfonódás, forrás: MÁV Zrt. (felső), Döbrentei Balázs (alsó)
1.6. ábra
az állomás területe Az állomás végén elhelyezett bejárati jelzők közötti terület. Fejállomáson a bejárati jelzőn belüli terület.
fővágány Szolgálati helyek minden vonatfogadásra kijelölt vágánya.
átmenő fővágány Állomáson a nyílt pálya vágányának egyenes irányba álló bejárati váltón (váltókon) át történő folytatása. Ha egyvágányú pálya állomásán a nyílt pálya egyenes irányba álló váltókon át folytatódik, de az állomás túlsó végén kitérő irányba álló váltón (váltókon) csatlakozik a vágány a nyíltvonalhoz: az állomásnak kettő átmenő fővágánya van. Ilyen állomáson azokat a vágányokat kell átmenő fővágánynak tekinteni, amelyekre a vonatok egyenes irányban álló váltón (váltókon) haladnak be (1.7. ábra).
Átmenő fővágány, forrás: MÁV Zrt.
1.7. ábra
rendelkező állomás Egy vasútvonal kezdő és végpontjának állomása. Hosszabb vonalak több rendelkezési szakaszra oszthatók.
rendelkezési szakasz Két szomszédos rendelkező állomás között lévő, illetve egyetlen rendelkező állomás által irányított szakasz (1.8. ábra).
Rendelkezési szakasz, forrás: MÁV Zrt.
1.8. ábra
középállomás Két rendelkező állomás, vagy a rendelkező állomás és a vonal végpontja között fekvő állomás.
csatlakozó állomás Olyan állomás, ahonnan más pályaműködtető vasútvonala ágazik ki. Ide tartoznak a határállomások is.
elágazó állomás Olyan állomás, ahonnan ugyanazon pályaműködtető vasútvonala ágazik ki.
fejállomás Valamely vasútvonal kezdő vagy végponti állomása, amelynek csak az egyik végéhez csatlakozik nyílt pálya.
vonat A nyílt pályán történő közlekedés céljából forgalomba helyezett, előírás szerinti jelzőeszközökkel felszerelt olyan szerelvény, melynél működő mozdony, továbbá vonatszemélyzet van.
elegy Vonattal továbbított vasúti járművek gyűjtő elnevezése.
vonattalálkozás Közlekedő vonatoknak szolgálati helyen történő találkozása. Ellenkező irányú vonatoknak szolgálati helyen történő találkozását vonatkeresztezésnek, azonos irányú vonatoknak szolgálati helyen történő találkozását vonatmegelőzésnek nevezzük, amikor a később érkező vonat az előbb érkező vonat előtt halad tovább (1.9. ábra).
Vonattalálkozás, forrás: MÁV Zrt.
1.9. ábra

| Önellenőrző kérdések
Az önellenőrző kérdések helyes megválaszolásában a megadott kulcsszavak, kifejezések segítenek!
1. Mit nevezünk közlekedési rendszernek? (hálózat, kapcsolódó infrastruktúra)
2. A nagyvasúti közlekedés jellemzői. (klasszikus felépítmény, mozdonyos,- motorkocsis közlekedés)
3. Mit jelent a "Light RailwayTransit" közlekedési mód? (TramTrain jellegű megoldások, átmenet közlekedési módok között)
4. Melyek a vasúti közlekedés előnyei? (tömegszerűség, távolság, kombinált fuvarozás, biztonság)
5. Melyek a közlekedéspolitika főbb elemei, különös tekintettel a vasúti közlekedésre? (életminőség, fenntartható mobilitás, törzshálózat, térségi hálózat, tulajdonviszony)
6. Mi volt a vasúti liberalizáció célja? (szolgáltatási színvonal, választási lehetőség, árviszonyok)
7. Mi volt az úgynevezett vasúti csomagok célja? (piac, interoperabilitás, fokozatos liberalizáció)
8. Mit nevezünk átmenő fővágánynak?(egyvágányú, kétvágányú pályák)
9. Mit nevezünk vonattalálkozásnak? (azonos irányú vonatok, ellenkező irányú vonatok)
10. Elágazó, - csatlakozó állomás fogalma. (pályaműködtetők)
11. Mit nevezünk forgalmi kitérőnek? (kétvágányú, párhuzamos egyvágányú, egyvágányú pályák)
12. Mi a fővágány fogalma? (vonatok indítása, érkeztetése)
13. Melyek a városi kötöttpályás közlekedési módok? (pálya, jármű,követés,biztosítóberendezés)

| Forrásjegyzék
Barna Zsolt: Városi vasutak https://www.epito.bme.hu utolsó megtekintés (u. m.): 2018. augusztus 29.
Kövesné Dr. Gilicze Éva: Közlekedési rendszerek BMGE Budapest, 2004.
Zelki Benjamin: Villamosok szerepe a városfejlesztésben: a jeruzsálemi módszer
https://www.hu/hir/villamosok-szerepe-a-varosfejlesztesben-a-jeruzalemi-modszer u. m.:2018. július 20.
Magyar közlekedéspolitika https://www.mkfe.hu/dokumentumok/eu/szakmai u. m.:2018. július 22.
2015. évi CIII. törvény a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény, valamint az ezzel összefüggő törvények módosításáról
Édes Balázs - Gerhardt Erik - Micski Judit: A liberalizáció első időszakának versenyszempontú értékelése a magyar vasúti teherszállítási piacon
https://www.econ.hu/file/download/vesz2011/vasuti_teher.pdf u. m.: 2018. augusztus 4.
Vasúti személyszállítás 2. Infojegyzet, Országgyűlés hivatala 2017/82. szám