KURZUS: Vasúti közlekedés alapjai

MODUL: II. modul

9. lecke: Állomási időfelhasználások

| A lecke célja: Megismertetni az állomási időfelhasználások fajtáit, számítási módjukat, szerepüket a vasútüzemben.
A lecke feldolgozásának várható időszükséglete: Az eredményes eldolgozás cca. 45 percet igényel.
Kulcsfogalmak: vágányút, észlelési pont, állomási időköz, keresztezési időköz, meddőidő felhasználás, repülőkereszt
9.1. Állomási műveletek
A korábbi fejezetekben már esett szó a vasúti közlekedési rendszerről. A pálya mellett a vasúti közlekedési rendszer fontos elemei általánosabb szóhasználattal élve, a vasútállomások. Az állomások a személyszállítási,- és a fuvarozási folyamatok kezdő,- és végpontjai. A vasútállomások a forgalomszabályzó szerep mellett jelentős, az áru,- és utasforgalommal kapcsolatos műveleteket is el kell, hogy végezzenek. Nem utolsósorban jelentős szerepük van a forgalom biztonságos és menetrendszerű lebonyolításában.
Ha a vasútüzemi ciklusidőket vizsgáljuk, akkor elmondható, hogy a kocsik időfelhasználásának nagy része az állomási folyamatokhoz, kisebb része a vonatokhoz, egy másik igen jelentős része a vonatból kisorolt kocsikhoz köthető. Ezen fejezet az állomási időfelhasználások azon részével foglalkozik, amelyek a vonatokkal kapcsolatosan merülnek fel.
A kocsik vonatban töltött időfelhasználásához a következő főbb azon műveletek köthetők, amelyek:
a vonatok érkezésével, indulásával, áthaladásával utasforgalommal különféle műszaki műveletekkel menetrendi kötöttségekkel, ütközésekkel kapcsolatosak
Ezen jegyzet más fejezete foglalkozik azon műveletekkel, amelyek a kocsival végzett vonaton kívüli állomási időfelhasználások alapját képezik. A főbb műveletek:
tolatási rakodási kereskedelmi műszaki kocsi gyűjtéssel kapcsolatos meddőidő felhasználását eredményező
Az állomási vonatforgalom fontos építőköve, a vonatok vágányútja, illetve az ehhez köthető műveletek. A vágányút meghatározása, és szemléltetése látható a 9.1. ábrán.
Állomási vágányutak, forrás: MÁV Zrt.
9.1. ábra
A vágányutat a közlekedő vonatok számára be kell állítani, majd a mozgás befejezése után el kell bontani. A vágányút beállítás több műveletből tevődik össze. Hogy ez éppen mit takar, az nagyban függ az adott állomás technikai felszereltségétől (biztosítóberendezés). Ehhez hasonlóan a vágányút bontása is műveletek sorozatából áll. Fontos megjegyezni, hogy a vágányutakkal kapcsolatos rendelkezéseket a Forgalmi Utasítás tartalmazza.
Ugyanígy műveletek sorozata merül fel a vonatok érkezésével, indulásával. áthaladásával kapcsolatosan. Például: jelzőkezelés, vonatfogadás, visszajelentés adása, vágányút beállítása, stb.
9.2. Állomási időfelhasználások
Mivel a fejezet csak a vasúti kocsik vonatban töltött időfelhasználásával foglalkozik, itt a vonatok forgalmával kapcsolatos időfelhasználásokról lesz szó.
A vágányút beállításának és bontásnak időszükséglete meghatározó mértékben függ attól, hogy az állomás biztosított vagy nem biztosított. Ugyanígy meghatározó az időfelhasználás nagyságát illetően a biztosítás módja is. Hogy a két végletet említsük: egy kulcsazonosító berendezéssel illetve elektronikus berendezéssel felszerelt állomás.
A vonatok állomásba történő ki,- és behaladási idejének számítása több módon történhet. Menetdinamikai számítások alapján vagy legegyszerűbben analitikus módon. A fejezet erre mutat be egy példát, az állomási behaladási távolág és behaladási idő számítására (9.2 ábra).
Állomási behaladási távolság, forrás: Arató Károly - Szabó Lajos: Vasúti üzemtan I.
9.2. ábra
Az állomáson megálló vonatok behaladási ideje az előjelző úgynevezett észlelési pontjától az állomási vágányon történt megállásig eltelt idő. A definíció értelmezéséhez szükséges néhány, nem taglalt kifejezés rövid és egyszerű magyarázata. Az előjelző az állomások bejáratánál található bejárati jelzőre ad előjelzést. Az észlelési pont az előjelző előtt 200 méterre megjelölt pont. Üzemi szempontból a pont azért kitüntetett hely, mert amikor a vonat eleje ebbe a pontba ér, akkor az eljelzőn - vagy az előjelző szerepet is betöltő főjelzőn - olyan jelzési képnek kell lenni, ami arra utal, hogy a főjelzőn továbbhaladást engedélyező jelzés van.
Az ábrán látható jelöléseket felhasználva a behaladási távolság a következőképpen írható fel:
L b e = L v + L é + L f + L s z [ m ] ,
ahol:
L b e : behaladási távolság [m] L v : vonathossz L é : észlelési távolság (az észlelési ponttól az előjelzőig) L f : általános fékúttávolság L s z : a bejárati jelzőtől a bejárati vágány szigetelt szakaszának belső végéig mért távolság.
A behaladási távolság ismeretében a behaladási idő:
t b e =0,06⋅ L b e + L f V m + L f V m 2
A vonatfogadás és menesztés időértékei külön nehezen értelmezhetők, mert részben egybeesnek a vonatok ki,- és behaladásával.
Az érkezési,- követési időköz részben a vonatfogadási, menesztési, visszajelentési műveletek elemeiből tevődik össze.
A legrövidebb állomási időköz vizsgálata vonattalálkozások alkalmával merül fel, állomások berendezésein jelentkező foglaltsági vagy műveleti idő, ami két vonat között mindenképp felmerül (9.3 ábra). Más megfogalmazásban, ami két vonat között mindenképpen biztosítandó.
Legrövidebb állomási időközök, Arató Károly - Szabó Lajos: Vasúti üzemtan I.
9.3. ábra
Amint a 9.3. ábrán is átható, a legrövidebb állomási időközök a különböző forgalmi helyzetektől függően többfélék lehetnek:
az állomás azonos végén érkező vonatok azonos menetirányú érkező és induló vonatok azonos menetirányú induló és érkező vonatok az állomás azonos végén kihaladó vonatok ellenkező irányból érkező vonatok időközei keresztezési időköz keresztkijárati időköz ellenkező irányba induló vonatok időköze.
Egyvágányú vonalak állomásain a keresztezési időköz fordul elő gyakran. Ennek értéke meghatározó módon függ attól, hogy az adott állomás biztosított vagy sem, illetve milyen a biztosítás módja. Látható, milyen meghatározó szerepet tölt be a legrövidebb állomási időköz az állomási időfelhasználások között. Okkal merül fel tehát, a legrövidebb állomási időközök csökkentésének a lehetősége. Például a megállás nélküli keresztezés biztosítása, az állomási fővágányok meghosszabbításával (repülőkereszt). Ez esetben a keresztezési időköz értéke 0-ra redukálható.
A vonatok legkisebb állomási tartózkodási idejét a legrövidebb állomási időközök határozzák meg.
A meddőidő felhasználások között az előbbiekben ismertetett legrövidebb állomási időközök, mint tervezhető meddőidő jelenik meg. A másik szintén tervezhető meddőidő felhasználás a hálózati forgalom kölcsönhatásaiból, ütközéseiből adódik (hálózati ütközések, menetvonalra történő várakozás). A technológia készítéssel foglalkozó szakemberek egyik fontos feladata, hogy ezeket a tervezhető meddőidő felhasználásokat próbálják optimális szinten tartani.
A meddőidő felhasználásoknak van egy nem tervezhető csoportja is. Ide tartoznak a késések, hálózati zavarok, váratlan tartózkodási idő növekmények, stb. A menetrendi zavarok között vannak az úgynevezett származékos zavarok, amelyek a kötött pálya jellegből adódnak. Ezek részbeni kompenzálására szolgál a tartalékidők beépítése a menetrendbe.

| Önellenőrző kérdések
A kérdések sikeres megválaszolásában segítenek a megadott kulcsszavak, kulcskifejezések.
1. Mit nevezünk vágányútnak? (szakasz, kezdőpont, végpont)
2. Soroljon fel vonatokkal kapcsolatos forgalmi műveleteket! (állomáson közlekedő vonatok)
3. Milyen elemekből tevődik össze a behaladási távolság? (észlelési pont, megállási hely, vonat hossz)
4. Milyen fajtái vannak a legrövidebb állomási időközöknek? (találkozó vonatok forgalmi helyzete)
5. Milyen állomási meddőidő felhasználásokat ismer? (állomás, hálózat, kötöttpályás jelleg)

| Forrásjegyzék
Arató Károly - Szabó Lajos: Vasúti üzemtan I. Universitas - Győr 2006.